![](https://www.homeincube.cz/wp-content/uploads/2019/03/otvirak_podzemi-660x400.jpg)
Architektura a design
Domy zapuštěné v zemi skýtají mnohé výsady
V nynější době je preferována energetická nenáročnost budov a také ohleduplnost k související přírodě. Dalo by se říci, že tyto hodnoty svými vlastnostmi zohledňují domy zapuštěné do země. Jsou to takzvané pasivní domy, které jsou řazeny k nejvíce energeticky úsporným a ekologicky ohleduplným typům.
Rodinné domy, zcela zapuštěné do terénu se v našem prostředí objevují spíše vyjíměčně. Občas vidíme domy ve svahu, se zadní částí a střechou zakrytou okolní zeminou s vegetací, s proskleným průčelím a kde se do vnitřních zadních částí domu denní světlo přivádí světlovody nebo světlíky. Většinou jde o záměry příznivců, kteří vyznávají vztah k přírodě, preferují šetrné ekologické postupy a usilují o soužití a splynutí s krajinou.
Výhody zapuštěných domů:
– minimální zásah do vzhledu související krajiny
– zástavba velice svažitých, jinak nezastavitelných pozemků
– úspory na vytápění
– jednodušší údržba domu
– větší odolnost proti požáru a přírodním živlům
– větší hluková izolovanost od okolí
A jak vidí zapuštěné domy legislativa?
O povolovacím postupu u podzemního domu je nutno se informovat na příslušném stavebním úřadu. Pro nezvyklost takové stavby se nechají předpokládat problémy při jejím prosazování. Stavební úřad sleduje i při povolování staveb pro bydlení dodržování podmínek platné legislativy, zejména pak ustanovení platných norem např. ČSN 73 4301 – Obytné budovy a také podmínek, stanovených v regulativech územního plánu, pokud ho obce mají.
V povolovacím procesu je potřeba minimálně podat Ohlášení stavby.
Nízkoenergetické bydlení
U domů zakrytých zeminou lze hovořit o určité formě nízkoenergetického bydlení. Nejde o využití tepelné energie ze země, ale jde o stabilitu tepelného prostředí v podzemí. Je známo, že v hloubce cca dvou metrů pod povrchem se vyskytuje stabilní teplota ve výši asi 10°C, a to bez ohledu na to, zda je na povrchu země mráz či tropické vedro. Z toho vyplývá, že náročnost na vytápění bude nižší než u nadzemních staveb, vystavených vnějším povětrnostním vlivům. U domů v zemi je však nutno počítat s důkladnou tepelnou izolací stavby od spodní zeminy, která je dobrým vodičem a má schopnost vyrovnávat vnitřní teplotu stavby s teplotou zeminy.
Při takovémto záměru je však třeba si uvědomit, že vybudování domů pod terénem má smysl jen tam, kde takovou možnost poskytuje přirozená svažitost terénu. V každém případě je však potřeba počítat s vysokými nároky na technickou projektovou propracovanost stavby a kvalitní odborné provedení stavebních prací. Musí se také vycházet ze souvisejících hydrogeologických podmínek v daném území, charakteru propustnosti zeminy a případného výskytu tlakové vody a jejího nutného následného odvedení drenážním systémem. Výhodou pláště ze zeminy a vegetace je, že příznivě ovlivňuje i trvanlivost užité hydroizolace. Ta, zakrytá zeminou, není narušována výkyvy venkovních teplot. I dešťové srážky nejsou problémem, u biologicky upravené střechy se rovnoměrně vsakují a postupně odpařují.
A jak to vypadá uvnitř takového domu?
- Hlavní jižní výhled z prostoru atria směrem na protější svahy horských masivů a okolní obecní zástavbu, v popředí hyperbolický řez oválného atria stavby.
- Hlavní celkový pohled fasády, téměř rozvinutý pohled, viditelná celková kompozice prosklených ploch.
- Fasáda je tvořena z kamenného obkladu a pohledového betonu.
- Betonové schodiště v rodinném domě
- Betonové prvky se odrážejí i v interiéru. Studený materiál je okořeněn ostatními doplňky. V kuchyni se vaří i na otevřeném topeništi.
- Zařízení je ve velké většině vyráběno na míru prostoru.
Zdroj: Jan Zahradnik a archiv
You must be logged in to post a comment Login